Característiques+Conductisme

__Conductisme __ Font: //Enciclopèdia catalana// //://

Doctrina psicològica segons la qual l'estudi de la conducta ha de circumscriure's a l'estudi de les dades objectivament observables i mesurables del comportament, excloent-ne la descripció del contingut de la consciència i prescindint de la introspecció.

John Broadus Watson, el seu creador, entenia la conducta com un conjunt de respostes originades per diferents estímuls procedents del medi ambient, que expressen la capacitat dels éssers vius d'adaptar-se al medi ambient, és a dir, d'aprendre. El conductisme (behaviorisme) sorgí al començament del s. XX com a reacció extrema enfront de l'especulació i de l'introspeccionisme dominants en la psicologia de l'època. Té com a fonts el funcionalisme, la psicologia animal, la reflexologia russa i el connexionisme de Thorndike. El conductisme de Watson, radical, fou àmpliament superat anys després, especialment a partir dels anys trenta, quan sorgí l'anomenat neoconductisme, format, entre d'altres, per Guthrie, Hull, Skinner i Tolman. Tots ells, però, conserven les teories bàsiques de Watson i del conductisme: objectivitat, ambientalisme, aprenentatge i visió mecanicista de la conducta. El conductisme, si bé no ha explicat la totalitat dels fenòmens psicològics, ha fet grans aportacions a la psicologia, especialment pel que fa a la teoria de l'aprenentatge.

__Característiques __

**El conductisme, conegut també com a //behaviorisme//, és una doctrina psicològica que estudia la conducta humana**. La psicologia és considerada una **ciència natural**; per tant, utilitzarà el **mètode experimental**, amb el benentès que aquest mètode és apte per a abordar problemàtiques humanes. Postula que l'activitat externa -i, per tant observable- és l'únic objecte d'estudi vàlid de la psicologia, negant d'aquesta manera l’existència d'estats interns de la ment i reduint a fets fisiològics realitats internes com el coneixement, el pensament, la voluntat, la percepció, la consciència i la introspecció. Això implica que són més valuoses les dades que proporciona un observador extern al fenomen que les que pugui proporcionar el mateix subjecte al qual li succeeixen les coses. Comporta que els resultats aconseguits al laboratori es corresponen amb el que ocorre en condicions normals. El conductisme veu la ment com una **caixa negra** i defineix la capacitat de l'ésser humà com quelcom desconegut però alhora modulable per la relació amb l'entorn. Sosté com a únic mecanisme d'aprenentatge l’associació d’**estímul i resposta** mitjançant el condicionament a partir del **sistema de càstigs i premis**. Considera que també són resultats del condicionament el pensament (forma de conducta implícita) i el llenguatge (forma de conducta explícita) i cedeix la importància i el lloc del subjecte i l'herència a l'ambient. Aquesta doctrina rebutja qualsevol forma d'**innatisme**: la conducta sempre és apresa, i el reesforç exerceix un rol fonamental en el procés.

El conductisme es nodreix dels aspectes següents:


 * Dels avenços previs en els estudis sobre la psicologia animal (que jutjava innecessària qualsevol consideració sobre els processos mentals).
 * Del ** mecanicisme ** tradicional aplicat a l'estudi de la ment.
 * Del ** positivisme **, que demanava l'objectivisme en l'anàlisi i l'existència de referir l'estudi científic a l'àmbit d'allò observable.
 * La ** psicologia objectiva russa **.

__CONDUCTIVISME CLÀSSIC __


 * El seu principal representant és Watson.
 * Un dels precedents més important és la psicologia objectiva russa , que comença amb Sechenov. Aquest mantenia que la psicologia pot tenir caràcter científic si fonamenta els seus principis en la fisiologia. La psicologia havia de seguir el camí positivista i estudiar només els fets públics i objectius.
 * Un dels deixebles de Sechenov serà Pavlov, el qual prescindeix de la introspecció i de conceptes com ànima, consciència, etc. Estudià principalment l'aprenentatge, terreny en què va tenir un gran èxit arran del descobriment del condicionament clàssic .
 * Watson diu que les dades sobre la conducta són suficients per a la investigació.
 * Per fer psicologia vertaderament científica s'ha d'estudiar únicament la conducta. Es pot treballar percfectament en termes d' estímul-resposta  sense haver de recórrer a explicacions basades en els continguts de la consciència.
 * Per a Watson, la psicologia té com a objectiu estudiar com l’animal -l'home inclòs- s’adapta al medi, i que, donada una resposta, es pugui predir l’estímul (o bé que, donat un estímul, es pugui predir quina serà la resposta), de manera que sigui possible accedir al control de la conducta i solucionar els problemes específics de l’educació i, en general, de la vida pràctica.
 * El pensament no és sinó la reinstal·lació d’actes musculars lligats per mecanismes que els associen, per la qual cosa els processos reflexius són tan mecànics com els hàbits.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Watson estava en contra de la introspecció perquè no permet ni l’objectivació ni la computació. Al mateix temps, tampoc no va ser massa explícit sobre com havia de ser la nova manera d’investigar en psicologia.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">L'obra fonamental de Watson, //**<span style="color: #800080; font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 130%;">Behaviorisme **//<span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;"> (1924), exposa els principis fisiològics per aconseguir el control absolut de la conducta. Es mostra així com a empirista radical, ambientalista i determinista.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Watson creia que no hi ha facultats innates al regne animal, sinó, en tot cas, alguns reflexos motors.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Considerava el llenguatge com a una seqüència de sons lligats entre si apresos per imitació des del condicionament a la infància.

__<span style="color: #800080; font-family: 'Lucida Sans Unicode','Lucida Grande',sans-serif; font-size: 130%;">CONDUCTISME RADICAL __


 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">El seu principal representant és B. F. Skinner.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Pretén vincular la psicologia al neodarwinisme, que cerca les causes de la conducta en factors externs a l’home.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Pensa, igual que Watson, que la conducta es crea sota un influx exterior.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Critica Freud, tot reconeixent que hi pot haver motius inconscients en la conducta, però de cap manera la ment funciona en termes d'id (ço), ego (jo) i superego (superjo), com mantenia Freud.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">L’empirisme radical d'Skinner s’inscriu dintre del corrent empirista.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Skinner intenta una explicació de la conducta des del darwinisme i el concepte de //selecció natural//.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Els organismes, de manera individual, creen conductes diverses: unes resulten beneficioses i s’autoreforcen; altres no, i desapareixen.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Rep al començament la influència de Pavlov.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Pretén estudiar la conducta mitjançant la localització dels determinants específics de les conductes i establir la natura exacta de la relació entre els antecedents i la conducta subsegüent.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Això es fa a través de l’experimentació, que permet controlar els factors que intervenen en la formació de la conducta. L’organisme és el lloc d’interacció de les variables independent i depenent.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Descobreix un nou tipus de condicionament: el <span style="color: #800080; font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 130%;">condicionament operant <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">. S'hi aconsegueix l'aprenentatge d'una conducta mitjançant un reforç gratificant, administrat cada vegada que el subjecte realitza la conducta, amb la qual cosa, i sota control de l'experimentador, s'aconsegueix que aquesta conducta es reforci i sigui assimilada.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">Skinner reelabora els principis de la psicologia conductista sobre el mecanisme estímul-resposta. Admet que un organisme es pot veure afectat per variables de control que han de ser necessàriament estímuls.
 * <span style="font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 110%;">La conducta ha de ser entesa com a moviment a l'espai, és a dir, com a fenomen matematitzable i estudiable en termes físics.